Acțiunile APADOR-CH în materie de advocacy legislativ în România:
- promovează îmbunătățirea cadrului legislativ din punctul de vedere al respectării drepturilor omului;
- se opune modificărilor legislative restrictive la adresa drepturilor omului;
- se implică în procesul decizional și legislativ cu propuneri de îmbunătățire a legislației.
Ce am făcut până acum
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2014/11/senat-495x360.jpg)
Cum poate fi atacată la CCR modificarea Codului penal
Parlamentul a lansat această ofertă penală - „primeşti 10 ani, dar faci doar 5” – fără să facă un studiu de impact, așa cum prevede Legea 24/2000, ceea ce este neconstituțional;
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2018/05/eugen-nicolicea-iordache-495x400.jpg)
Abuzul în serviciu devine infracţiune de corupţie în familie
Prin modificările aduse azi Codului penal, abuzul în serviciu se dezincriminează parțial și devine aproape imposibil de dovedit în practică
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2018/05/Georgiana-la-CM-495x400.jpg)
Cazul Bălșan contra României la Comitetul de Miniștri
Cazul va fi discutat în iunie 2018 de Comitetul de Miniștri, iar în pregătirea acestui eveniment Georgiana Gheorghe, expert APADOR-CH, a fost la Strasbourg, în fața Comitetului de Miniștri, cu o prezentare în legătura cu cazul Bălșan c. Românei.
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2018/05/CEDO-495x400.jpg)
De ce tot amână România ratificarea Protocolului 16 la CEDO?
APADOR-CH le cere miniștrilor justiției și de externe să deblocheze demersurile pentru ratificarea celui mai recent protocol la CEDO, pe care România l-a semnat în 2014
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2018/05/eugen-nicolicea-iordache-495x400.jpg)
Parlamentul întărește prezumția de nevinovăție instituind prezumția de vinovăție
APADOR-CH solicită Comisiei speciale pentru modificarea Codurilor penale să lucreze transparent și să implice în dezbaterea proiectelor toți actorii importanți din domeniul justiției și ai societății civile
![](https://apador.org/wp-content/uploads/2018/05/Cristina-Tarcea-ICCJ-495x400.jpg)
E posibil să greșească șefa ICCJ?
În cazul faptelor ce privesc siguranța națională, România are din 2004 un cadru legal prin care judecătorii pot să dispună interceptările. Cristina Tarcea, președinta ICCJ, spune că instituția pe care o conduce a încheiat în 2009 un protocol secret cu SRI tocmai pentru că n-ar fi existat acest cadru legal.